Farní kostely v okrese Trutnov

Hostinné, farní kostel Nejsvětější Trojice

historická památka

Stručná historie

Hostinné bylo založeno za českého krále Přemysla Otakara II. v době kolonizace horního toku Labe. První písemná zmínka pochází

z doby kolem roku 1270 v souvislosti s vysvěcením kostela. Další zmínka pochází z roku 1345. V letech 1521 – 1634 město bylo v držení

panů z Valdštejna, tehdy dosáhlo největšího rozkvětu. Po požáru roku 1610 kdy vyhořelo skoro celé město, byl pozván stavitel italského

původu Carlo Valmadi, který řídil goticko-renesanční přestavbu kostela a dalších význačných budov. V historii města jsou význačně

zapsány také rody Lamboyů, Kinských, Šliků a posledním rodem vlastnícím panství Hostinné byl český rod Deymů ze Střítěže. Poslední

známé opravy kostela jsou z let 1877 a 1985 v nichž byly kostel s věží velkým rozsahem restaurovány.

Budova

Farní kostel leží na západ od historického náměstí a severozápadně od bývalého hradu. Svoji výjimečnost drží zejména v tom, že

zde pod vrcholky Krkonoš se jako jediná právě u něho zachovala městská věž. Kostel Nejsvětější trojice je nejstarší stavbou ve městě.

Hlavní části chrámu pocházejí z přestaveb v období renesance. Budova je dosti členitá zbudovaná ve slohu renesance. Pětiboký

presbytář je z r. 1522 a loď z roku 1573. Části stavby nesou prvky pozdní gotiky, jako je ozdobná kružba oken. Na východně se k lodi

přimyká presbytář, na jihu zákristie a kaple svatého Jáchyma. Na severu stojí městská věž. Vpravo od ní menší věžička, jejímž vnitřním

schodištěm se stoupá na kůr kostela. Vlevo od městské věže je zimní kaple, původně zde byla zákristie nad touto části je v patře

arkádová oratoř. Novější zákristie je přimknuta k presbytáři z jihu. Budova i věž je hladce omítnutá jednobarevným odstínem fasády. Ve

spodní části je kamenné ostění. V nárožích presbytáře a z boku lodě jsou opěráky z kvádrů červeného pískovce, které jsou i výrazným

dekorativním prvky. Rovněž ostění oken a dveří je z červeného pískovce. Na jižní straně presbytáře z fasády vystupuje kamenná

korunovaná hlava.

Hlavní průčelí

Do areálu kostela se vchází barokní branou z poloviny18.století situovanou na východě. Dvojice bosových pilířů s postraními křídly

menších bran nese plastickou výzdobu. Chceme-li vstoupit do kostela projdeme areálem k západu podél obvodové zdi na niž jsou

kapličky křížové cesty z 18. století a několik náhrobků, pozůstatků starého hřbitova z 15. až 17. století.

Vchod

Hlavní vchod je umístěn v západní zdi lodě. Nad portálem je gotické kruhové okno s kružbou. Vstupní portál z červeného pískovce

je lomený s plastickým ústupkovým tvarováním. Dveře jsou dvoukřídlé obdélné a vyplňují portál jen ke kládí.V prostoru lomeného oblouku,

kde bývá tympanon je holá zeď. Hlavní vchod se používá převážně během letních měsíců a slavností. Častěji se užívá boční vchod u

věžičky ve které je schodiště na kůr kostela. Tento vchod s malou předsíňkou více brání úniku tepla.

V ěž

45 metrů vysoká městská věž stojí při kostele. Původně stávala samostatně a byla součástí fortifikace města. Z tohoto důvodu měla

vstup značně vysoko. Zbudována byla v renesančním slohu po roce 1554, je to mohutná šestipodlažní stavba čtyřhranného tvaru. Vstup

do věže je v současnosti veden ze severní strany kostela barokní lomenou chodbou, ústící v oratoři presbytáře, která sloužívala jako kůr

pro liturgické zpěvy. Ve druhém patře věže jsou tři okna. Třetí patro věže je zvonicí se štěrbinovými otvory a dvoukřídlými okenicemi.

Z původních věžních zvonů z doby Kryštofa Valdštejna se zachovaly dva. Odlili je v dílně Schreterů. Velký zvon je z roku 1610 a malý

z roku 1599. Čtvrté patro věže je hlásné podlaží. Je osmihranné, prosvětlené malými čtvercovými okny s obvodovým ochozem

zabezpečeným pozdně gotickým kamenným zábradlím zdobeným plaménkovými kružbami. Od horního bytu hlásného je odděleno

mezipatrem. To zpravidla sloužilo hlásnému jako úložiště pro topivo, krmivo i chlívek pro kozu. Rovněž plnilo funkci protipožární. Když po

úderu blesku do věže horní dřevěná část vyhořela, požár se zastavil o vrstvu jílové zeminy na podlaze mezipatra. Nejvyšší podlaží je

pokračováním osmihranné části. V ní je pět oken, které prosvětlovaly obydlí hlásného. Byt měl předsíň s topeništěm a světničku. Byly zde

sklápěcí postele a mnohé předměty byly připevněné, světnička se totiž při zvonění a silném větru otřásala.

Střecha

Loď kostela a kaple svatého Jáchyma má sedlovou střechu se strmým sklonem. Pětiboký presbytář je zastřešen zvalbenou

střechou nesoucí sanktusovou věžičku s cibulí. Hřebeny střech zmíněných budov jsou v jedné úrovni a jsou vzájemně propojeny.

Půdorysně připomínají písmeno T. Boční zimní kaple s oratoří má střechu šikmou, valbovou. Krytinou jsou čtvercové šablony. Zákristie a

předsíňka zimní kaple mají střechu pultovou krytou plechem. Schodiště na kůr kostela má jehlovou střechu. Věž kostela je ukončena

cibulovou bání s lucernou krytou mědí. Ve vrcholu je zlacená makovice a křížek.

Loď

Chrámové trojlodí je pozdně gotické z roku 1573. Strop je klenutý křížovou klenbou s patkami na renesančních konzolách, podepřen

třemi páry pískovcových válcových sloupů. Strop je ozdobený znaky majitelů města a příznivců kostela. Arkády v západní části lodě

nesou varhanní a pěvecký kůr, který při vstupu do prostoru trojlodí podcházíme. Vnitřní prostory jsou světle vymalované, sloupy, kamenné

ostění a vítězný oblouk jsou pískovcové mořené do odstínu starorůžové barvy.

Okna

Jednotlivé části kostela, presbytář, loď, oratoř, boční kaple mají celkem čtrnáct gotických podlouhlých oken. Tato okna jsou

v oblouku zdobena kružbou. Skla jsou matná. Okno nad hlavním vchodem je růžicové. Něco málo oken chodeb zákristie a zimní kaple je

čtvercových, oválných, kruhových, obloukových nebo štěrbinových.

Presbytář

Vítězný oblouk je lomený. Nad vchodem zákristie je kamenný reliéf z pískovce Zápas dobra a zla. Pochází z 30 let 15. století.

Kněžiště je prostorné pětiboké s podélným protaženým půdorysem. Prosvětlení prostoru zajišťuje šest oken. Strop je zaklenut křížovou

klenbou s výraznými a barevně zdůrazněnými žebry a konzolami. Ozdoben je erby. Konšelské intarzované lavice jsou z roku 1754.

1

Inventář

Hlavní oltář je pseudogotický z roku 1878. V jeho středu stojí socha Madony z pozdně gotické doby konce 15. století a po stranách

dvě sochy z doby kolem r. 1730. Boční oltáře jsou ze 17. století z období baroka připomínají pobyt Jezuitů ve městě. Renesanční

kazatelna s bohatou výzdobou pochází z roku 1612, je nesena postavami Mojžíše a Arona. Kříž je barokní z r. 1730. Varhany byly

zhotoveny roku 1785 v Kutné Hoře. V boční kapli Svatého Jáchyma jsou do zdi vsazeny náhrobní kameny českého rodu Valdštejnů,

bývalých majitelů města.

Hostinné - růžice v průčelí kostela

* * *

2